МОЖЛИВОСТІ ЕКСПРЕС-ДІАГНОСТИКИ СТАНУ МІКРОБІОЦЕНОЗУ ПІХВИ У ВАГІТНИХ З ЧИННИКАМИ РИЗИКУ ПІСЛЯПОЛОГОВИХ УСКЛАДНЕНЬ
DOI:
https://doi.org/10.35278/2664-0767.2(42).2018.173596Ключові слова:
мікробіоценоз, післяпологові ускладнення, Флороценоз, генітальная системаАнотація
Профілактика післяпологової інфекції включає визначення факторів ризику гнійно-запальних захворювань, санацію вогнищ генітальної і екстрагенітальної інфекції, раціональне ведення пологів і повинна починатися в період антенатального спостереження і продовжуватись в пологовому будинку, водночас у переважній більшості випадків дані щодо стану мікробіоценозу піхви при поступленні вагітних в пологовий стаціонар відсутні.
Мета дослідження – оцінити можливості і ефективність експрес-діагностики стану мікробіоценозу піхви вагітних для обгрунтування заходів з профілактики післяпологових гнійно-запальних ускладнень.
Матеріали і методи дослідження. У дослідження було включено 58 вагітних, в основну групу увійшли 38 жінок з ускладненим перебігом гестаційного процесу, групу порівняння склали 20 жінок з фізіологічним перебігом вагітності. Визначення стану мікробіоценозу піхви проводилось шляхом бактеріоскопії мазків з піхви, забарвлених за Грамом, використання критеріїв R.Amsel (1983), бактеріологічного експрес-методу з використанням генітальної системи, ПЛР у режимі реального часу (Флороценоз) з визначенням аеробної, анаеробної флори, Candida spp. і NCMT.
Результати дослідження та їх обговорення. За співставленням результатів досліджень стану мікробіоценозу піхви (генітальна експрес-система і Флороценоз) нормоценоз в основній групі мав місце в середньому у 25,0 ± 1,3 % при 67,5 ± 2,5 % (р<0,05). Ретроспективне вивчення перебігу пологів і післяпологового періоду у жінок с дисбіотичними процесами піхви показало, що післяпологовий період перебігав без ускладнень у 89,5 % жінок основної групи і 95,0 % групи порівняння. Однак розвиток післяпологового ендометриту у 5,0 % випадків у групі порівняння за наявності змішаного дисбіозу піхви, і у 10,5 % вагітних основної групи з анаеробним і аеробним дисбіозами свідчить, що оцінка стану мікробіоценозу піхви напередодні пологів не дозволяє попередити у всіх випадках післяпологові гнійно-септичні ускладнення, що підтверджує важливість ідентифікації дисбіотичних процесів і проведення відповідних лікувально-профілактичних заходів у більш ранні терміни вагітності.
Висновок. Використання генітальної експрес-системи для визначення стану мікробіоти піхви в умовах обмежених економічних ресурсів дозволяє в короткі терміни оцінити наявність дисбіотичних процесів і провести відповідну корекцію до пологів з метою зниження ризику післяпологових запальних ускладнень.
Посилання
Боронина ЛГ, Блинова СМ, Саматова ЕВ, Жилин АВ. Этиологическая структура и антибиотикорезистентность основных возбудителей гнойно-септических заболеваний родильниц и новорожденных. РМЖ. 2016; 5: 336–9.
Ворошилина ЕВ, Тумбинская ЛВ, Донников АЕ, Плотко ЕЭ, Хаютин ЛВ. Биоценоз влагалища с точки зрения количественной ПЦР: изменения и коррекция во время беременности. Инфекции в гинекологии. 2010; 68 (3): 108–11.
Горовиц ЭС, Гребенкин БЕ, Черемискин ВП. Микробиологический мониторинг в акушерском стационаре высокой степени риска. Пермский медицинский журнал. 2007; 24(1-2): 111-2.
Радзинский ВЕ, Ордиянц ИМ. Профилактика послеродовых инфекций у женщин с бактериальным вагинозом. Гинекология. 2006; 8 (1):14–6.
Тирская ЮИ, Долгих ТИ, Лазарева ЛИ. и соавт. Особенности патогенной микрофлоры у родильниц высокого инфекционного риска. Медицина и образование в Сибири. 2013; 1. URL: http://ngmu.ru/cozo/mos/article/abauthors.php.
Тирская ЮИ, Баринов СВ, Долгих ТИ. и др. Микробиологическое изучение послеродовых осложнений у беременных группы инфекционного риска. Вестник Новосибирского университета. Серия: Биология, клиническая медицина. 2013; 11 (1): 162-165.
Черемискин ВП. Влияние факторов риска послеродовой инфекции на инволюцию матки. Пермский медицинский журнал. 2010; 27 (1): 36-40.
Linhares IM, Giraldo PC. Baracat EC. New findings about vaginal bacterial flora. Revista da Associacao Medica Brasileira. 2010; 56 (3): 370–374.
Sherrard J, Donders G, White D, Jensen JS. European (IUSTI/WHO) guideline on the management of vaginal discharge, 2011. Intern. J. STD & AIDS. 2011; 22 (8): 421-429.
##submission.downloads##
Опубліковано
Номер
Розділ
Ліцензія
Авторське право (c) 2018 Ю. Р. ФЕЙТА, В. І. ПИРОГОВА
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by/4.0/88x31.png)
Ця робота ліцензується відповідно до Creative Commons Attribution 4.0 International License.
Наше видання використовує положення про авторські права CreativeCommons для журналів відкритого доступу.
Автори, які публікуються в цьому журналі, погоджуються з наступними умовами:
- Автори зберігають за собою права на авторство своєї роботи і надають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution 4.0 International License, яка дозволяє іншим особам вільно поширювати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та оригінальну публікацію в цьому журналі.
- Автори, направляючи до редакції (видавця) матеріал для публікації, погоджуються з тим, що редакції (видавцю) передаються права на захист та використання даного матеріалу, в тому числі такі охоронювані об'єкти авторського права, як фотографії автора, малюнки, схеми, таблиці тощо, у тому числі на відтворення в пресі та в мережі Інтернет; на поширення; на переклад рукопису на будь-які мови; експорт та імпорт примірників видання зі статтею авторів з метою поширення, доведення до загального відома.
- Зазначені вище права автори передають редакції (видавцю) без обмеження терміну їх дії та на території всіх країн світу.
- Автори гарантують наявність у них виключних прав на використання переданої редакції (видавцю) матеріалу. Редакція (видавець) не несе відповідальності перед третіми особами за порушення даних авторами гарантій.
- Автори зберігають право укладати окремі угоди на неексклюзивне поширення роботи в тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному архіві установи або публікувати в складі монографії), з умовою збереження посилання на оригінальну публікацію в цьому журналі.
- Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад в інститутському сховищі або на персональному сайті) рукописи опублікованої роботи, так як це сприяє продуктивної наукової дискусії і позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування статті.
- Права на статтю вважаються переданими авторами редакції (видавцю) з моменту публікації матеріалу друкованої або електронної версії видання. Перепублікація матеріалу, опублікованого у виданні, іншими фізичними та юридичними особами можливе лише з дозволу редакції (видавця), з обов'язковим зазначенням повного бібліографічного посилання.